Ruostuttaako Maan happi Kuuta?
Kuun napa-alueilta on löydetty hematiittia, joka on hapettuneesta raudasta koostuva mineraali (Fe2O3). Hapettuneen raudan löytyminen on yllättävää, sillä Kuun olosuhteissa sellaista ei pitäisi muodostua.
![](http://www.geologia.fi/wp-content/uploads/2020/09/image-2_no-caption-1-2048x2036-1-1024x1018.jpg)
Rauta reagoi herkästi hapen kanssa muodostaen kaikille tuttua punertavaa ruostetta. Kuussa happea on kuitenkin niukasti. Lisäksi Kuun pintaa pyyhkii aurinkotuulen kuljettama vety, joka torjuu hapettumista. Myöskään Apollo-lennoilla tuoduissa kivinäytteissä ei havaittu merkkejä voimakkaasti hapettuneesta raudasta.
Jälkiä hematiitista havaittiin hyperspektridatasta, jota kerää Intian Chandrayaan-1 –luotaimeen asennettu NASA:n Jet Propulsion Laboratoryn (JPL) suunnittelema laitteisto. Tutkijoiden mukaan hematiitti liittyy vahvasti Kuun napa-alueisiin, joilla esiintyy myös vettä.
Hematiittia näyttää esiintyvän runsaammin Kuun Maata kohden olevalla puolella. Tämän perusteella tutkijat epäilevät Kuun rautaa hapettavan hapen olevan peräisin Maasta, tarkemmin ilmakehän yläosista, josta aurinkotuuli sieppaa sitä mukaansa. Kuuhun happi on päätynyt Kuun kulkiessa Maan magnetosfäärin hännän (engl. magnetotail) läpi vuosimiljardien kuluessa.
Tutkijat toivovat, että NASA:n Artemis-ohjelmassa Kuun napa-alueilta saataisiin kerättyä hematiitti-pitoisia näytteitä. Näytteiden kemiallisen koostumuksen perusteella voitaisiin päätellä onko raudan hapettanut happi peräisin Maasta, ja miten Maan ilmakehä on kehittynyt vuosimiljardien aikana.